Sektor građevinarstva će u Adria regiji imati mješovit učinak u ostatku godine, stav je analitičara Bloomberg Adrije.
Rast aktivnosti u građevinskom sektoru gurat će gradnja javne infrastrukture, ali će gradnji stambenog prostora ići nešto lošije zbog još uvijek visokih kamatnih stopa i manjka kvalificirane radne snage, navodi se u posljednjem izvještaju analitičara koji u cijelosti možete pročitati OVDJE.
"Što se tiče cijena nekretnina, očekujemo stagnaciju ili veoma blag rast u nekim zemljama na kraju 2024. godine. Ovdje ne mislimo na cijenu zemljišta, koja će nastaviti rasti. Na sporiji rast će također utjecati manja potražnja, naročito kod stambenih nekretnina", rekli su analitičari.
Čitaj više
![U travnju izdano 1096 građevinskih dozvola, vrijednost radova 547 milijuna eura](/data/images/2024-02-09/53586_depositphotos-677547928-l_kf.jpg)
U travnju izdano 1096 građevinskih dozvola, vrijednost radova 547 milijuna eura
U travnju je broj građevinskih dozvola porastao za 12,8 posto u odnosu na prošlu godinu.
14.06.2024
![Građevinskih radova u ožujku gotovo 15 posto više, izdanih dozvola manje](/data/images/2024-04-15/58712_depositphotos-199694326-l_kf.jpg)
Građevinskih radova u ožujku gotovo 15 posto više, izdanih dozvola manje
Volumen građevinskih radova u ožujku 2024. u odnosu na ožujak 2023. veći je za 14,6 posto.
27.05.2024
![Broj izdanih građevinskih dozvola u ožujku pao za 8,5 posto](/data/images/2024-02-09/53586_depositphotos-677547928-l_kf.jpg)
Broj izdanih građevinskih dozvola u ožujku pao za 8,5 posto
U ožujku 2024. izdano je 1.108 građevinskih dozvola, što je pad od 8,5 posto u odnosu na ožujak prošle godine, objavio je DZS.
15.05.2024
![Građevinari lani izgradili odlične rezultate, ove godine im se cigle slažu malo drukčije](/data/images/2023-12-08/49078_depositphotos-65402461-l_kf.jpg)
Građevinari lani izgradili odlične rezultate, ove godine im se cigle slažu malo drukčije
Kamgrad je i dalje lider, iza njega, po prihodima, smjestio se Strabag.
16.05.2024
Hrvatska i Srbija su početkom 2024. zabilježile dvoznamenkasti rast u građevinarstvu, jedna zbog infrastrukturnih projekata, a druga i zbog obnove objekata oštećenih u potresu. Bosna i Hercegovina i Sjeverna Makedonija zabilježile su blagi rast, a u Sloveniji je rast usporio zbog visoke baze iz prethodnog razdoblja.
Manjak radne snage je također velik problem, naročito u Sloveniji i Hrvatskoj, pa se te dvije zemlje sve više oslanjaju na strane radnike.
Rast zarada je u Srbiji i Sjevernoj Makedoniji doprinio tome da stanovi budu pristupačniji nego u prethodnih par godina, ali je u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Sjevernoj Makedoniji situacija bila drugačija.
"Sektor će ometati visoke kamatne stope i rast cijena građevinskog zemljišta, ali će mu na ruku ići rast aktivnosti u izgradnji javne infrastrukture širom regije", rekli su analitičari.
Sektor građevinarstva u Srbiji bilježi rast već pet uzastopnih kvartala, a rast guraju pripreme za održavanje specijalizirane izložbe EXPO i izgradnja javne infrastrukture.
U Hrvatskoj je obnova nakon potresa s infrastrukturnim projektima pogurala rast tog sektora za 4,5 posto u prva četiri mjeseca godine. Aktivnost u građevinskom sektoru porasla je 20 posto međugodišnje, a vrijednost završenih radova rasla je za 20,4 posto.
U Bosni i Hercegovini je sektor građevinarstva pao tri tromjesečja za redom, ali je izgradnja javne infrastrukture porasla za šest posto na godišnjoj razini u prvom kvartalu ove godine. Posebno važan je tunel Prenj koji će stajati 400 milijuna eura, a čije bušenje počinje 2025. godine.
U Sjevernoj Makedoniji je izgradnja javne infrastrukture u prvom tromjesečju godine rasla za gotovo trećinu, ali je izgradnja nestambenih zgrada usporila još više (za 34 posto), što se vidi i u padu od 31 posto u vrijednosti očekivanih radova.
Bitni su projekti izgradnje vjetroparka vrijednog 500 milijuna dolara, kao i najveći projekt – izgradnja pruge vrijedne 560 milijuna eura koja će ići do granice s Bugarskom.
Građevinarstvo u Sloveniji usporava zbog visoke baze iz 2023. godine, iako se nastavlja obnova objekata oštećenih u poplavama.
Desetina radne snage su građevinari
Sve države u Adria regiji trenutno imaju rekordno visok broj zaposlenih u tom sektoru.
Hrvatska prednjači po tom parametru, jer je u tom sektoru zaposleno oko 160 tisuća radnika ili 9,5 posto ukupne radne snage Hrvatske.
Slovenija ima sličnu situaciju i relativno jak građevinski sektor. U toj zemlji oko devet posto radnika radi u građevinarstvu.
Zbog manjka radnika u zemlji, države Adria regije se sve više oslanjaju na stranu radnu snagu.